Читати книгу - "Науково-практичний коментар до цивільного законодавства України"
Шрифт:
Інтервал:
Добавити в закладку:
1. За загальним правилом, прибуток повного товариства розподіляється між його учасниками пропорційно до їх часток у складеному капіталі. Проте учасники повного товариства можуть передбачити інше як у засновницькому договорі, так і шляхом укладення щодо цього спеціальної угоди.
2. Таким же чином вирішується і питання про розподіл збитків, що виникли в процесі діяльності товариства та мають бути відшкодовані за рахунок учасників.
3. Домовленість про усунення будь-якого із учасників від розподілу прибутку чи збитків не допускається. Відповідно до ч. 2 ст. 215 ЦК нікчемними є такі правочини, на недійсність яких в законі зазначається прямо. Заборона здійснювати правочини щодо усунення будь-якого із учасників від розподілу прибутків та збитків не може кваліфікуватись як встановлення законом недійсності правочину. Тому такий право- чин є оспорюваним. Він повинен визнаватись недійсним судом.
Стаття 124. Відповідальність учасників повного товариства за його зобов'язаннями1. У разі недостатності у повного товариства майна для задоволення вимог кредиторів у повному обсязі учасники повного товариства солідарно відповідають за зобов'язаннями товариства усім своїм майном, на яке може бути звернене стягнення.
2. Учасник повного товариства відповідає за боргами товариства незалежно від того, виникли ці борги до чи після його вступу в товариство.
3. Учасник повного товариства, який вибув із товариства, відповідає за зобов'язаннями товариства, що виникли до моменту його вибуття, рівною мірою з учасниками, що залишилися, протягом трьох років з дня затвердження звіту про діяльність товариства за рік, у якому він вибув із товариства.
4. Учасник повного товариства, який сплатив повністю борги товариства, має право звернутися з регресною вимогою у відповідній частині до інших учасників, які несуть перед ним відповідальність пропорційно своїм часткам у складеному капіталі товариства.
1. Відповідальність учасників повного товариства за зобов'язаннями товариства є субсидіарною. Вона настає лише у разі недостатності майна товариства для задоволення вимог кредиторів. Це означає, що при пред'явленні позову до учасників повного товариства з підстав невиконання зобов'язання повним товариством слід додержуватись правил ст. 619 ЦК.
2. Відповідальність учасників повного товариства за зобов'язаннями останнього є солідарною. Це означає, що кредитор (позивач) уже на стадії звернення з позовом до учасників повного товариства в порядку притягнення їх до відповідальності за боргами товариства може вибрати із числа учасників повного товариства одного чи декількох, яких і зазначає в позовній заяві як відповідачів. Але зазвичай це є недоцільним. Зручніше звернутися з позовом до всіх учасників повного товариства.
3. За борги, що виникли до вступу учасника до повного товариства, він відповідає за загальними правилами (пропорційно його частці у складеному капіталі товариства) незалежно від того, коли ці борги виникли. До учасника, що вибув, законодавець більш ліберальний. Такий учасник відповідає на загальних підставах за зобов'язаннями повного товариства, що виникли до моменту його вибуття. «...Відповідає... протягом трьох років з дня...» — це формулювання ч. 3 ст. 124 ЦК слід тлумачити як таке, що встановлює обмежувальний (преклюзивний) трьохрічний строк для звернення до учасника повного товариства, що вибув, з позовом щодо відповідальності за зобов'язаннями повного товариства. Цей строк обчислюється з дня затвердження звіту про діяльність товариства за рік, у якому він вибув з товариства. Тим часом, законодавець не встановив будь-яких правил та строків затвердження річних звітів повних товариств. Тому не виключено, що за буквою закону, від якої немає підстав відступати, зазначений вище трьохрічний строк може не почати спливати і через декілька років після вибуття учасника із повного товариства. У таких випадках не виключається відмова у задоволенні вимоги до учасника, що вибув, на підставі принципу розумності, якщо повне товариство протягом тривалого часу не затверджувало звіт про діяльність за відповідний рік. Було б неправильним тлумачити ч. З ст. 124 ЦК так, що вона встановлює строк позовної давності.
4. Викладені правила про відповідальність учасника, який вибув із повного товариства, за зобов'язаннями останнього поширюються на всі випадки вибуття — на вихід, виключення та вибуття за іншими підставами. Але до спадкоємців учасника повного товариства вимога, що ґрунтується на ст. 124 ЦК, може бути пред'явлена з дотриманням шестимісячного строку, що встановлений ст. 1281 ЦК та з урахуванням обмежень на спадкування обов'язків (ст. 1231 ЦК).
5. У ч. 4 ст. 124 ЦК стосовно учасників повних товариств формулюється загальне правило про те, що учасник, який сплатив борги товариства, має право звернутися з регресною вимогою у відповідній частині (пропорційно до часток у складеному капіталі) до інших учасників. Зазначається, що учасник одержує таке право за умови «повної» сплати боргів товариства. Це правило не можна тлумачити так, що за умови неповної сплати боргів товариства учасник не вправі пред'явити регресну вимогу до решти учасників. Як правило, за умов, зазначених у гіпотезі правової норми, диспозиція цієї ж норми визначає права та обов'язки, які при цьому виникають, а за межами умов, визначених гіпотезою, ці права та обов'язки не виникають. Але правове поле, на яке поширюються ці гіпотеза та диспозиція, може лише конкретизувати більш загальну норму (гіпотезу і диспозицію). Тоді за межами гіпотези та диспозиції конкретизуючої норми діє гіпотеза і диспозиція загальної норми. Такою є ст. 544 ЦК, яка передбачає, що солідарний обов'язок завжди розподіляється порівну, крім випадків, коли встановлено інше. Стосовно ч. 4 ст. 124 ЦК це означає, що право на регресну вимогу учасник повного товариства має не тільки тоді, коли він повністю сплатив борг товариства, а і в тих випадках, коли він сплатив його частково, але при цьому було
Увага!
Сайт зберігає кукі вашого браузера. Ви зможете в будь-який момент зробити закладку та продовжити читання книги «Науково-практичний коментар до цивільного законодавства України», після закриття браузера.